Kärdla: Kohtuistungite protokollid (1877-1883)
Leidandmed | EAA.2827.1.4 |
---|---|
Kaader | 120 121 |
Daatum | 19.12.1881 |
Protokolli number | XXX,69 |
Protokolli teema | 9. Sõim ja vägivald |
Märkused | Klaar. Nimi Simoaue kui Siimuõue. |
Kohtumehed | |||
---|---|---|---|
Eesnimi | Perekonnanimi | Täisnimi | Roll |
Andrus | Espak | Peakohtumees | |
Peet | Püss | Abikohtumees | |
Willem | Uusmann | Abikohtumees | |
Gustav | Bransfeld | Kirjutaja |
Koos olid Tallitaja: A. Espak; abimehed: P. Püss ja W. Uusmann seatud kohtupääwa pidamas.
Jüri Uustuba astus ette ja sai see asi tall ettepandud, rääkis wälja, et nii kui naad seal alati riielnud, olnud naad nimetud pääwa homikul juba riidus ja K. Sinik ja I. Simoaue peksnud üksteist. Lõuna ajal saand naad uuesti riidu kus naad esite sanutlenud, pärast wõtnud K. Sinik kepi ja peksnud seega I. Simoauet. I. Simoaue tulnud müraga tema kambri, nenda et ukse link tema sõrmenuki pealt naha ära wiinud. - Ta seisnud ukse juures. - Tema wõtnud K. Siniku käest selle kepi ära, löönud temale seega ühe hoobi külje pihta ja saatnud ka I. Simoaue oma kambrist wälja. Tema pole mitte K. Sinikut wasta tooli ega lauda lükkanud. K. Sinik on aga selle kepiga I. Simoauet tubliste peksnud.
Ingel Simoaue astus ette ja sai see asi temal ette pandud, rääkis wälja, et nimetatud pääwal Kreet Sinik temale ette wiskama et temal kewadel prantsuse haigus on olnud. Tema öölnud: Tee siis tõeks, lehma tohtri herra juure kuulama, siis saad aru kas mull see paha tõbi on olnud? Tema öölnud siis weel: Pole ma kellegi kapisid ega kastisid lõhkunud, et ma siin niisuguse piina sees pean olema. K. Sinik arwanud need wiimsed sanad wist oma kohta ööldud olewad ja hakkanud teda peksma, esite käsil, pärast wõtnud kapi ja annud seega weel 2 hoopi, kuni tema J. Uustuba kambri eest ärajooksta saanud.
J. Uustuba wõtnud siis kepi K. Siniku käest ära.
Joh. Rahu naene Lena, kes ka seal kõrwal kambris elab, kutsti ette ja sai tema käest küsitud kas ta seda tüli on pealt näinud?
Suud suud wastu pannes jäid igaüks kindlaks oma wäljaütlemise juure.
Kohus tegi otsust: Et nüüd selgest ei wõi aru saada kellel seal juures suurem suu on, et naad aga kõik ühed riiakad inimesed on ja üksteisele rahu ei anna, siis said naad igaüks kõwasti noomitud, edespidi rahulikult elada ja mitte üksteisele ettewiskamisi teha mis läbi neil ikka tüli tõuseb.
Et muud toimetust polnud, sai kohtupääw lõpetud.
Koos olid Tallitaja: A. Espak; abimehed: P. Püss ja W. Uusmann seatud kohtupääwa pidamas.
Jüri Uustuba astus ette ja sai see asi tall ettepandud, rääkis wälja, et nii kui naad seal alati riielnud, olnud naad nimetud pääwa homikul juba riidus ja K. Sinik ja I. Simoaue peksnud üksteist. Lõuna ajal saand naad uuesti riidu kus naad esite sanutlenud, pärast wõtnud K. Sinik kepi ja peksnud seega I. Simoauet. I. Simoaue tulnud müraga tema kambri, nenda et ukse link tema sõrmenuki pealt naha ära wiinud. - Ta seisnud ukse juures. - Tema wõtnud K. Siniku käest selle kepi ära, löönud temale seega ühe hoobi külje pihta ja saatnud ka I. Simoaue oma kambrist wälja. Tema pole mitte K. Sinikut wasta tooli ega lauda lükkanud. K. Sinik on aga selle kepiga I. Simoauet tubliste peksnud.
Ingel Simoaue astus ette ja sai see asi temal ette pandud, rääkis wälja, et nimetatud pääwal Kreet Sinik temale ette wiskama et temal kewadel prantsuse haigus on olnud. Tema öölnud: Tee siis tõeks, lehma tohtri herra juure kuulama, siis saad aru kas mull see paha tõbi on olnud? Tema öölnud siis weel: Pole ma kellegi kapisid ega kastisid lõhkunud, et ma siin niisuguse piina sees pean olema. K. Sinik arwanud need wiimsed sanad wist oma kohta ööldud olewad ja hakkanud teda peksma, esite käsil, pärast wõtnud kapi ja annud seega weel 2 hoopi, kuni tema J. Uustuba kambri eest ärajooksta saanud.
J. Uustuba wõtnud siis kepi K. Siniku käest ära.
Joh. Rahu naene Lena, kes ka seal kõrwal kambris elab, kutsti ette ja sai tema käest küsitud kas ta seda tüli on pealt näinud?
Suud suud wastu pannes jäid igaüks kindlaks oma wäljaütlemise juure.
Kohus tegi otsust: Et nüüd selgest ei wõi aru saada kellel seal juures suurem suu on, et naad aga kõik ühed riiakad inimesed on ja üksteisele rahu ei anna, siis said naad igaüks kõwasti noomitud, edespidi rahulikult elada ja mitte üksteisele ettewiskamisi teha mis läbi neil ikka tüli tõuseb.
Et muud toimetust polnud, sai kohtupääw lõpetud.